Arvet efter Maud Olofsson
Publicerad 2011-11-18
![](https://cdn.aftonbladet.se/ab-icon-circle-quote@2x.png)
Aftonbladets ledarsida är oberoende socialdemokratisk.
Det började med att en reaktor i Oskarshamns kärnkraftverk fick stoppas. Därefter löste en kraftstation utanför Borås ut. Två reaktorer i Ringhals föll bort, och hela elnätet blev överlastat. Strömmen gick i hela Sydsverige.
Natten till den 23 september 2003 hade det bildats ett lågtryck utanför den norska sydkusten. Det drog in stormvindar och snöbyar över Sverige. I Grövelsjön i norra Dalarna låg snötäcket decimeterdjupt på morgonen.
I bland annat Uppland och Dalarna orsakade vädret en del strömavbrott. Men det är inte snöfallet som gjorde den 23 september 2003 till en dag att minnas i historien om den svenska elförsörjningen.
Orsaken till det är i stället det enorma strömavbrott som strax efter lunch drabbade hela södra Sverige. Landet söder om en linje från Norrköping till Varberg blev i ett slag svart.
I delar av Skåne skulle det dröja ända till kvällen innan ljuset kom tillbaka.
Just nu är elpriserna i Sydsverige rekordhöga. Det är inte resultatet av att det har varit speciellt kallt, eller att förbrukningen skulle vara speciellt hög. Att elen i södra Sverige nu så dyr beror på stiltje i Danmark, och på det nya systemet med priszoner som infördes den 1 november.
Och det hänger i sin tur samman med elavbrottet den 23 september 2003. Att Sverige behöver en indelning i elprisområden beror nämligen på att Danmark klagat över begränsningar av den svenska exporten hos EU kommissionen. Svensk vattenkraft är det perfekta komplementet till dansk vindkraft, men dagens kraftnät klarar inte att försörja Sydsverige och Danmark med norrländsk ström.
Dåvarande energiministern, Maud Olofsson valde inte att protestera mot de danska kraven – hur skulle hon kunna göra det. Att foga samman det svenska nätet med Europa är en hörnsten i den energiöverenskommelse de borgerliga partierna träffat.
Hon valde inte heller att satsa stort på ett nationellt program för att bygga bort kraftnätets sårbarhet. Infrastruktursatsningen av det slaget har inte stått högt i kurs på Olofssons departement.
Det är precis den saken ett investeringsmål av det slag Socialdemokraterna nu föreslår skulle göra något åt.
I stället blir det nu hushåll och industrier i Sydsverige som får betala en kommande utbyggnad av elnätet. På två veckor har avgiften dragit in omkring 100 miljoner kronor, och räkneverket snurrar vidare.
Men kraftnätet är fortfarande underdimensionerat. Och vilken dag som helst kommer kylan och de riktigt höga elpriserna.
Det är en del av arvet efter Maud Olofssons tid som energiminister.