Islamisthot mot svenska företag
Uppdaterad 2011-03-09 | Publicerad 2007-09-18
SAS, H&M, Alfa Laval, och Arla bland 100 svenska företag som namnges
Över 100 svenska företag hotas på militanta islamistgruppers hemsidor på internet.
Adresser, kartor och logotyper ska ha lagts ut med maningar till bojkott och till att ”ta hämnd”.
Bland företagen på listan märks SAS, H&M, Alfa Laval, TV4 och Arla. Men Arla är undrande:
– Vi har inte fått några indikationer på några hot, säger Tobias Wåhlén, informationschef på Arla Sverige, till TT.
Bakgrunden till hoten är konstnären Lars Vilks teckning av profeten Muhammed som rondellhund, som bland annat publicerats i Nerikes Allehanda i augusti.
Hemsidorna manar till bojkott av företagen eller att ”ta hämnd”. Enligt Rapport står Site institute i Washington bakom listan – en privatfinansierad organisation som övervakar islamistiska terrorgruppers aktiviteter.
Fördömer dödshoten
Andrea Roos, vid H&M:s presstjänst, avböjer att kommentera.
– Vi fick kännedom om det i eftermiddags och behöver diskutera det internt först, säger hon till TT.
ABB uppger att bolaget hela tiden följer utvecklingen.
Den Parisbaserade tidningsorganisationen World association of newspapers (WAN) fördömer dödshoten mot Vilks och Ulf Johansson, chefredaktören på Nerikes Allehanda (NA).
WAN uttrycker förståelse för att många muslimer kan ha förolämpats, men poängterar att NA har full tryckfrihet och att detta bör respekteras. WAN uttrycker också fullt stöd för svenska publicisters försvar för yttrandefriheten.
Lars Vilks själv deltog på tisdagskvällen i ett seminarium i Stockholm ”mot politisk islam och för ett sekulärt samhälle”. Arrangörer var Centralrådet för ex-muslimer i Sverige samt Humanisterna Stockholm.
”Fullständigt lyckats”
Vilks underströk att teckningen var en provokation. Han tycker att kultur- och konstvärlden är full av kritik mot USA och Israel, men helt utan ifrågasättande av muslimska länder. Med teckningen ville han ”mäta gränserna” för konsten.
– Ur det perspektivet har jag fullständigt lyckats, får man nog säga, sade Vilks.
Dilsa Demirbag-Sten, från Humanisternas förbundsstyrelse, talade om religiöst motiverat förtryck inte bara mot konsten – utan också mot kvinnor, barn, sexuella minoriteter samt religiöst och politiskt oppositionella.
Och extremister ska inte komma och beklaga sig om vad de kallar intoleranta publiceringar, tycker hon.
– Om fundamentalister känner sig marginaliserade är det helt i sin ordning. I ett fritt samhälle ska fundamentalister känna sig marginaliserade.
TT