Ge stöd och kritik till turkisk premiärminister
Uppdaterad 2011-03-11 | Publicerad 2008-04-02
![](https://cdn.aftonbladet.se/ab-icon-circle-quote@2x.png)
Aftonbladets ledarsida är oberoende socialdemokratisk.
Fem års förbud mot politiskt arbete. Det är sällan en premiärminister på besök hotas av en sådan bannlysning. Recep Tayyip Erdogan besöker Stockholm strax efter att den turkiska författningsdomstolen blåst till strid om landets politiska framtid.
Riksåklagaren vill förbjuda premiärministerns parti, AKP. Dessutom ska 71 personer tvingas bort från politiken. Bland dem Erdogan och presidenten Abdullah Gül.
Nu är det inte en politisk flykting som hälsar på i Rosenbad. Den turkiske premiärministern har hittills klarat maktkampen mot de konservativa krafterna rätt bra.
Ändå ska man inte underskatta utmaningen från riksåklagaren. Det har hänt förr att partier blivit förbjudna. Redan det faktum att en process är möjlig säger mycket om tillståndet i Turkiet.
Åtalet bygger på den turkiska konstitutionens formuleringar om en sekulär stat. Riksåklagaren anser att Erdogan, Gül och deras partikamrater brutit mot grundlagen bland annat genom att tillåta kvinnor att bära huvudduk på universiteten.
Det är en märklig anklagelse eftersom AKP inte står för någon islamistisk politik utan snarare liknar socialt inriktade kristdemokrater.
Fredrik Reinfeldt kommer säkert att ge Erdogan sitt stöd på mötet i dag. Sverige är kanske det land som hårdast driver att
EU:s dörrar ska stå öppna för Turkiet när länder som Frankrike och Tyskland bromsar.
Det är bra. EU har mycket att vinna på att få ett muslimskt land som medlem. Förhoppningsvis kan Reinfeldts uttalanden i dag höras ända till juristernas kontor i Ankara.
Samtidigt finns det en risk att det svenska stödet blir så reservationslöst att de mänskliga rättigheterna kommer i skymundan.
Erdogans strid med generaler och höga jurister tar mycket kraft. I slutändan blir det troligen en kompromiss, eller åtminstone en ny maktbalans som bägge sidor tyst accepterar.
Militären har redan fått igenom sin politik på en väsentlig punkt. Politikerna godkände invasionen av Irak nyligen för att jaga kurder som anses tillhöra terrororganisationen PKK.
Däremot har Turkiet fortfarande inte uppfyllt löftena om minoriteters rättigheter. Språksändningar och undervisning på kurdiska omges till exempel med stora begränsningar.
Bortom dagens juridiska strid kan man ana en framtida politik, där AKP förblir vid makten men där militären blockerar framsteg för den kurdiska befolkningen.
Fredrik Reinfeldt gör en bättre insats för Turkiets väg in i EU om han också talar klarspråk om bristen på reformer. Erdogans svar på riksåklagarens angrepp måste bli förbättringar både av konstitutionen och av minoriteternas rättigheter.