Fettskatt är inte rätt svar på en klassfråga
![](https://cdn.aftonbladet.se/ab-icon-circle-quote@2x.png)
Detta är en debattartikel. Det är skribenten som står för åsikterna som förs fram i texten, inte Aftonbladet.
Uppdaterad 2015-06-26 | Publicerad 2015-05-25
Folkhälsoministern: Vi tillsätter kommission för jämlik hälsa
De senaste veckorna har det förts en intensiv folkhälsodebatt där utmaningen med den skadliga och ökande fetman och övervikten stått i centrum. Snart har varje större ledarredaktion skrivit om det och ämnet har debatterats intensivt på tidningarnas debattsidor. En rad förslag, som till exempel begränsningar av skräpmatsreklam och mer idrott i skolan, har lyfts.
Eftersom folkhälsofrågor allt för sällan får plats i debatten är jag glad att den skadliga fetman och dess negativa konsekvenser för såväl individ som för samhället diskuteras, och att en rad förslag och synpunkter förts fram för att förbättra folkhälsan i allmänhet och för att minska fetman och den skadliga övervikten i synnerhet.
Bakgrunden till denna debatt är WHO:s rapport som förutspår att var fjärde svensk kommer vara överviktig 2030 och påståenden om att jag skulle stå bakom en fettskatt.
För att börja med det senare: en särskild skatt på fet eller onyttig mat är inte någonting som regeringen överväger. Den utmaning som den ökande fetman och övervikten innebär är alltför komplex för att kunna åtgärdas med enskilda punktinsatser.
Om utvecklingen fortsätter i den riktning och takt som WHO:s prognoser förutspår måste vi dock vara beredda att vända på varje sten för att kunna möta detta. En öppen och allomfattande debatt och analys utifrån det befintliga kunskapsläget är en grundförutsättning för detta.
Hälsa, såväl den ökande fetman som andra hälsoutmaningar, är i första hand en klassfråga. Den är socioekonomiskt betingad och ojämlikt fördelad bland befolkningen. Vi vet, inte minst genom internationella Marmotkommissionen och vår egen svenska Malmökommission, att det finns ett starkt samband mellan låg socioekonomisk position och sämre hälsa.
Ett exempel är att den återstående medellivslängden vid trettio års ålder är fem år kortare bland både kvinnor och män med kort utbildning jämfört med kvinnor och män med lång utbildning. Skillnaderna har dessutom ökat under de senaste decennierna. Risken att insjukna i hjärtinfarkt är i alla åldersgrupper högre bland både kvinnor och män med kortare utbildning. För kvinnor med förgymnasial utbildning har risken dessutom ökat under de senaste decennierna.
Ökad jämlikhet är grunden för att sluta de växande hälsklyftorna. En arbetsmarknadspolitik som leder till att betydligt fler får möjlighet att arbeta med bra villkor är en grundförutsättning för ökad jämlikhet. En annan förutsättning är en utbildningspolitik som ger alla en god utbildning och därmed bättre förutsättningar att förverkliga sig själva.
För att på bred front kunna ta oss an utmaningen att sluta de påverkbara hälsoklyftorna kommer regeringen att tillsätta en kommission för jämlik hälsa. Kommissionens huvudsakliga fokus kommer att vara hälsoskillnader mellan olika socioekonomiska grupper i samhället och hälsoskillnader mellan könen ska särskilt uppmärksammas i kommissionens arbete.
Kommissionen ska lämna förslag som på kort, medellång och lång sikt, kan bidra till att hälsoklyftorna i samhället minskar. I detta arbete ingår åtgärder för att minska den skadliga fetman och övervikten.
Aktiva åtgärder mot det hot som stillasittandet och den ökande fetman och övervikten utgör, kan dock inte vänta. Därför har ett brett arbete redan inletts på Socialdepartementet för att möta dessa utmaningar. De ökade anslagen till idrottsrörelsen är ett exempel på detta. Det möjliggör att inte minst fler barn och unga, men även vuxna, ges möjlighet att idrotta och därmed tillgodogöra sig en bättre hälsa.
Denna regering har som ett av sina viktigaste uppdrag att sluta de påverkbara hälsoklyftorna. Det är bra att folkhälsofrågor äntligen debatteras och att flera bidrar till arbetet för att öka jämlikheten i hälsa.
Gabriel Wikström (S)
Folkhälso-, sjukvårds- och idrottsminister