Debattörerna: Varför vill du sätta fler i fängelse, Ask?
![](https://cdn.aftonbladet.se/ab-icon-circle-quote@2x.png)
Detta är en debattartikel. Det är skribenten som står för åsikterna som förs fram i texten, inte Aftonbladet.
Uppdaterad 2013-03-22 | Publicerad 2013-03-18
Varken forskarna eller svenskarna stödjer Alliansens straffiver
Justitieministern har haft en aktiv period. Hon har uttryckt sin oro för att vi har för få människor i fängelse och intagit en avslappnad inställning till polisens jakt på människor med ”icke-nordiskt” utseende. Noterbart är att polisen är mer mottaglig för kritiken än justitieministern.
Det är inte förvånande att kriminalpolitiken seglar upp som en het fråga i tider av hög arbetslöshet. Det är viktigt att visa handlingskraft och inte framstå som handlingsförlamad. Hur politiker väljer att tackla brottsligheten skiftar. Dessa två citat speglar två olika perspektiv – vilket känner du som läsare är mest rimligt?
1. Den enda hållbara lösningen [på brottsproblemet] ligger enligt min mening i en politik som botar brister och orättvisor och utjämnar ekonomiska, sociala och kulturella skillnader i samhället.
2. Här i världens rikaste land, där det begås mer brott än i något annat land, får vi höra att lösningen på detta problem är att minska vår fattigdom. Det är inte lösningen … (vi bör) skydda samhället från brottslingen, inte tvärtom.
Citat 1 är från Olof Palme och passar väl in i den skandinaviska synen på brott och straff. Citat 2 är från Ronald Reagan och passar i sin tur väl in i den nyliberala kriminalpolitik som lett till att över två miljoner amerikaner sitter i fängelse.
Internationella forskare beskriver den nordiska modellen som exceptionell i en omvärld där politiker skamlöst utnyttjar brottsfrågan för att vinna billiga poänger med krav på hårdare straff. Vår modell anses vara präglad av intresse för forskning, insikt om att fängelsestraff är dyra och kontraproduktiva och att brott bäst bekämpas med breda sociala insatser.
Fler unga svarta män i USA har i dag erfarenhet av att sitta i fängelse än att ha läst på universitet. Det är sådana konsekvenser som gör den nordiska modellens måttfullhet avundsvärd enligt internationella bedömare. Det är inte en slump att de skandinaviska länderna har västvärldens lägsta fångtal – detta har varit avsikten med vår modell!
Justitieministern är dock orolig och vill ha fler i fängelse. Varför?
Vanligen åberopas ökande brottslighet, ökad rädsla för brott eller att ”folket” så kräver. Aktuell forskning tillbakavisar dock dessa orsaker.
Studier från Brå visar att vare sig allmänhetens utsatthet eller oro för brott ökar. Det dödliga våldet i Sverige har inte varit lägre på 40 år. I en pågående studie från Stockholms universitet är det tydligt att allmänhetens rättsmedvetande är långt ifrån så straffinriktat som politiker gärna hävdar. Justitieministern kan alltså inte hänvisa till folket för att få legitimitet för sin straffpolitik – såvida hon inte vänder sig till SD:s väljare.
Tidigare framstod Sverige som en förebild på kriminalpolitikens område. Politiker från hela världen kom till vårt land för att lära. I dag ser vi med oro hur ett brett politiskt startfält formeras kring ett dyrt och destruktivt race om längre straff och hårdare tag.
Sverige är värt bättre än den flummiga kunskapsfrånvända och hämndinriktade kriminalpolitik som präglar många andra länder.
Det är dock tyvärr ingen slump att justitieministern i dag agerar som hon gör. Nyligen såg hon till att Sverige, till övriga nordiska länders förfäran, lämnade det nordiska brottsforskningssamarbetet. Mottaglig för forskning är hon inte.
Denna hållning har utmärkt hela hennes ämbetsperiod – som medfört fler kriminaliseringar och straffskärpningar än under någon annan justitieminister sedan andra världskriget.
Felipe Estrada
Henrik Tham
Den här texten går inte längre att kommentera
Vi har rundat av diskussionen. Tidigare inlägg går dessvärre inte att se, en tekniskt brist vi är medvetna om. /Redaktionen