Står regeringen upp för det fria skolvalet?
Fyra friskolegrundare: Enligt L är problemen i svensk skola vårt fel
![](https://cdn.aftonbladet.se/ab-icon-circle-quote@2x.png)
Detta är en debattartikel. Det är skribenten som står för åsikterna som förs fram i texten, inte Aftonbladet.
Publicerad 2024-04-26
DEBATT. När den svenska friskolemodellen genomfördes på 1990-talet var den en uppgörelse med ett trött och förstelnat Sverige. Det öppnades en liten ventil i systemet, och förväntan var att det skulle uppstå en och annan fristående skola som alternativ till de kommunala.
Efterfrågan överträffade dock allas förväntningar. Intresset för friskolor från föräldrar och elever var – och är – mycket stort. Många är de eldsjälar som genom åren förverkligat idéer om skolor som har en viss profil, inriktning eller pedagogik.
Friskolereformen är i grunden en frihetsreform som handlar om att ge familjer verklig egenmakt över livets viktigaste vardagsbeslut.
Därför är det anmärkningsvärt att Liberalerna, med partiledare Johan Pehrson och skolminister Lotta Edholm i spetsen, nu bestämt sig för att revidera historieskrivningen genom att hävda att friskolesystemet drevs fram som en effektiviseringsåtgärd.
Liberalerna har alltid stått upp för friskolesystemet och pratat om det som en del i ett dynamiskt och levande skolväsende. Nu tycks de ha svängt totalt för att i stället se friskolorna som roten till problemen i svensk skola.
Det får oss att undra om detta är regeringens nya linje.
Det finns en rad kända problem i den svenska skolan och all anledning att ta tag i dessa. Sverige har upplevt ett kunskapstapp samtidigt som problem med stök och oordning har ökat. Debatten om betygsinflation och otillräckliga sanktioner mot dåliga skolor, oavsett huvudman, låter som den gjort i många år.
Samtidigt har regeringar av olika färg kommit och gått. Konkreta åtgärder lyser alltjämt med sin frånvaro.
Visst finns undermåliga friskolor, liksom att det finns kommunala. Det är inte ett argument mot skolorna i sig utan för hårdare granskning och tillsyn.
Elever och föräldrar har rätt att förvänta sig att staten garanterar att alla skolor, oavsett huvudman, lever upp till högt ställda kvalitetskrav.
Samtidigt som debatten om friskolorna intensifierats har vi i friskolesfären oförtrutet jobbat på med de verktyg som står oss till buds.
Vi kan konstatera att friskolor fortsätter att ha stor attraktionskraft: Hundratusentals svenska barn går idag i en friskola, och många tusen står i kö för att få plats i en. Antalet elever i friskolor har ökat med 85 procent det senaste decenniet.
Friskolorna lyckas också bättre med kärnuppgiften - att förmedla kunskap. Utan friskolor skulle Sveriges Pisa-resultat vara mycket sämre.
Under pandemin var det friskolorna som upprätthöll elevernas kunskapsnivå medan kommunala skolor tappade motsvarande ett års inlärning.
Friskolor har gått i bräschen för mer fokus på kunskap och mindre flum och på att möta varje elev. Friskolor har färre problem med oordning och sen ankomst.
Att antyda att kunskapsproblemen är störst i friskolesektorn, som Liberalerna nu gör, är vilseledande och ett slag i ansiktet på oss som jobbar i friskolor.
Att det finns en rad problem att ta itu med råder det inte oenighet om. Men att mångfald och valfrihet är en del av problemet är helt enkelt fel. Friskolor tillför ett värde i Sverige, för elever och deras föräldrar, för Sverige som kunskapsnation och även för kommunala skolor. Konkurrensen mellan skolor, oavsett driftsform, är avgörande för utvecklingen.
Att de partier som drev igenom friskolereformen nu verkar redo att överge den är häpnadsväckande. Vi tycker att det är på sin plats att väljarna får klara besked. Värnar regeringen mångfalden och friskolesystemet – står man upp för det fria skolvalet?
Anita Westerberg, grundare och vd Hudikskolan/Hudikgymnasiet
Marie Pilfalk, grundare och skolchef Broholmsskolan, vice ordförande Friskolornas riksförbund
Camilla Samuelsson, vd, grundare och skolchef Villa Montessori Ystad
Marika Bonde Dahlström, medgrundare och rektor Natur- och miljöskolan i Åmål
Häng med i debatten och kommentera artikeln – gilla Aftonbladet Debatt på Facebook.