Hård konkurrens om årets gymnasieelever
Uppdaterad 2011-03-09 | Publicerad 2010-02-03
"Jag tror eleverna blir väldigt frustrerade"
Striden om årets nior är stenhård.
Årskullarna minskar, antalet program ökar och många skolor använder nu datorer och andra förmåner för att locka elever.
– Det är komplicerat i dag att välja gymnasieutbildning, säger Jan Schierbeck på Skolverket.
Just nu gör hundratusentals unga svenskar sitt viktiga gymnasieval. I många delar av Sverige har tidsfristen redan löpt ut medan andra niondeklassare har ytterligare en dryg vecka på sig att välja.
Men situationen är svårare än någonsin tidigare. Antalet elever sjunker samtidigt som antalet utbildningar ökar och processen blir lätt en djungel för den som ska fatta ett beslut.
– I dagens läge finns det många studievägar och eleverna ställs inför väldigt många alternativ i årskurs nio, säger Jan Schierbeck som är undervisningsråd på Skolverkets Gymnasieenhet.
Erbjuder datorer
Han berättar att den ökade konkurrensen mellan skolorna tar sig olika uttryck men att marknadsföring blivit allt viktigare för att dra till sig elever.
– Man ser vad som erbjuds på mässorna. Skolorna försöker profilera sig och erbjuder datorer eller annat för att locka.
Skolverket har inga synpunkter på hur skolorna väljer att marknadsföra sig men Jan Schierbeck skulle gärna se en ökad fokus på utbildningens innehåll.
– Är det det viktigaste? Att få en dator? Vi tycker att kvalitén måste komma först och att till exempel kompetenta lärare ska vara ett konkurrensmedel.
Kommer att minska
För tillfället arbetar Skolverket med den gymnasiereform som införs 2011. Reformen innebär att antalet studievägar begränsas kraftigt. Tills dess tror Jan Schierbeck att situationen kommer att vara svår för den som ska välja.
– Jag tror eleverna blir väldigt frustrerade och behöver hjälp av vuxna. Av föräldrar, lärare och studie- och yrkesvägledare. Elever vars föräldrar kan det här kommer att gynnas.
Hans tips till den som väljer gymnasieprogram är att höja blicken och också tänka på vad man vill göra efter studenten.
– Många känner att de vill leva i nuet. Men systemet är inte utformat så att det alltid fungerar att leva i nuet. Jag tror det viktigaste är att inte låsa in sig utan välja en utbildning med många vägar vidare.
Den som inte är studiemotiverad måste antingen hitta något nytt som kan tända gnistan eller slita på även i de jobbiga kursena.
– Det är hundra miljoner frågor som spelar in i det här valet.