Reinfeldt beskrev samhällsproblem
![](https://cdn.aftonbladet.se/ab-icon-circle-quote@2x.png)
Detta är en debattartikel. Det är skribenten som står för åsikterna som förs fram i texten, inte Aftonbladet.
Uppdaterad 2011-03-10 | Publicerad 2011-02-18
Moderaterna efter statsministerns uttalande: Statliga subventioner inte svaret på hur bostadsbyggandet ska öka
Hyresrätten är en viktig boendeform som ska vara öppen för alla. Fler bostäder och en fungerande hyresbostadsmarknad behövs för att fler människor ska kunna få en bostad som passar deras behov, för en fungerande arbetsmarknad och för fortsatt tillväxt. Hyresrätten behövs i hela Sverige.
En tidningsintervju i Dagens Nyheter (14/2) med statsministern väckte debatt om alliansens, och i synnerhet Moderaternas, bostadspolitik och då särskilt frågan om synen på hyresrätten. Den uppkomna debatten ger ett utmärkt tillfälle att förklara och förtydliga hur Moderaternas bostadspolitik ser ut, inte minst rörande hyresrätten. Precis som inom många andra områden har det skett en politikutveckling även inom detta område. Detta har skett i på flera sätt, både genom förändringar i konkreta sakfrågor och genom förändringar i förhållningssätt.
Den kanske viktigaste positionsförändringen är vad man kan kalla en avpolitisering av boendeformerna. Vi som politiker ska inte ha synpunkter på vilken boendeform som den enskilde föredrar. Det är enskilda människor som ska värdera sina behov och göra sina val, inte vi politiker. Detta ligger också till grund för bostadspolitikens utformning.
Politikens övergripande uppgift är att skapa hållbara och långsiktiga spelregler för bostadsmarknadens samtliga aktörer, det vill säga såväl för producenter, för fastighetsägare i alla dess former som för hyresgäster och bostadsrättsinnehavare.
När vi för tillbaka debatten till hyresrätten så har regeringen sedan maktskiftet 2006 genomfört ett antal olika förändringar för att uppnå hållbara regler på hyresbostadsmarknaden.
De enskilt viktigaste reformerna är nya regler för allmännyttiga kommunala bostadsaktiebolag och nya hyressättningsregler och trädde i kraft vid årsskiftet. Nu ska kommunala bostadsaktiebolag drivas på affärsmässiga grunder, deras hyresnormerande roll har försvunnit och ersatts med att samtliga kollektivt förhandlade hyror blir normerande. Hyresgästerna skyddas samtidigt mot snabba hyreshöjningar.
Dessa regelförändringar bör göra det mer lönsamt och långsiktigt attraktivt att bygga och förvalta hyresfastigheter. Regelverket bygger på en överenskommelse mellan parterna på hyresbostadsmarknaden (Hyresgästföreningen, SABO och Fastighetsägarna), vilket de förtjänar stor respekt för. Själva överenskommelsen bygger i sin tur på insikt om det samhällsproblem som statsministern beskrev.
Den som söker svar hos oppositionen på bostadsmarknadens problem hittar de lösningar som har skapat en stor del av den bostadsbrist vi ser i dag. Statliga byggsubventioner är inte svaret på frågan om hur bostadsbyggandet ska kunna öka.
De snedvridande byggsubventionerna är borta sedan årsskiftet 2006/07, vilket beror på att den socialdemokratiska regeringen under hösten 2006 inte förlängde de subventioner som fanns tidigare. Det har inte funnits något som helst skäl att återinföra sådana riktade subventioner. Efter valet 2006 började även räntebidragssystemet att fasas ut, vilket kommer att ha skett fullt ut 2012.
I maj i år träder en ny plan- och bygglag i kraft, vilket förenklar, och förhoppningsvis, snabbar upp byggprocessen. Det har också blivit mer lönsamt att hyra ut i andra hand, en åtgärd som syftar till att på kort sikt öka utbudet av bostäder. Detta räcker dock inte alls utan måste kombineras med ett ökat bostadsbyggande.
Sofia Arkelsten (M)
Anti Avsan (M)